PALUKÜLA  HIIEMÄGI

Paluküla Hiiemägi (tuntud ka kui Reevi- ja Taaralepa mägi) asub ajaloolise Harjumaa Rapla kihelkonnas, kehtiva administratiivjaotuse järgi Rapla maakonna Kehtna valla Paluküla külas.Ühte Hiiemäe astangut nimetatakse Reevimäeks.

Hiiemägi paikneb looduslikult erakordses paigas. Siin asub Soome lahe, Väinamere ja Riia lahe vesikondade ning Keila, Kasari ja Pärnu jõe jõgikondade piir. Hiiemägi ise on Harjumaa kõrgeim tipp. Paiga erakordsusest tingituna kuulub Hiiemägi Kõnnumaa maastikukaitseala koosseisu. Viimastel kuudel on Hiiemäel avastatud palukuklaste 50-pesaline asurkond.

Selle erakordse paiga valis Paluküla rahvas kunagi hiieks. Rahvapärimus kõneleb Hiiemäel asunud ohvrikivist, palvekohast, pühadest taara leppadest, kaskedest, pärnast ja tõnni august. Hiiemäe ajalooline palvekoht Reevimäel leidis tantsu- ja jaanitulekohana kasutamist veel XX sajandil. Hiiemäelt on leitud unikaalsed kiviaiad, mille rajamist seostatakse pühakohaga. Reevimäel asuvad lisaks kivihunnikud, mis võivad peita kalmeid.

Et Paluküla asub kõrvalises kohas, püsis Hiiemägi kaua puutumatuna. Kuid arvatavasti XIX sajandil lasi mõis raiuda Hiiemäelt pyhad lepad. Hiljem jagati osa mäge põldudeks ja karjamaadeks ning põllupind üha laienes. Siiski oli veel 1935.a. osa mäest kaetud tiheda lepikuga ja isegi Hiiemäe tipust avanevat vaadet varjasid puud.

Täna rajab Kehtna Vallavalitsus Hiiemäe jalamile ja selle Reevimäe osale spordi- ja puhkekeskust. Paari aasta jooksul on ehitatud mäe kõrvale suusasild, silutud buldooseriga mäekülgi ja langetatud metsa. Mööda laiu suusaradsid mäele vuravad autod on jätnud pinnasesse rattarööpad, milles paljandub kruus. 

Puhkekeskuse eskiisprojekti kohaselt tahetakse ajaloolisse palve-, tule- ja tantsupaika püstitada suusatõstukid. Sinnasamasse kõrvale on planeeritud järgmised rajatised:
teenindushoone (riietumisruumid, WC, toitlustamine, laenutus) (3 tk); garaaž-töökoda; saun; kämpingumaja (13 tk); motell; katusealune; lumekahuri pumbamaja; autokaravanide teeninduspunkt; telkimisplats koos parklaga (10 tk); autokaravani parkla (8tk); autoparkla 100 sõiduautole + busside parkla; suusatõstuk (2 tk); korvpalliväljak; võrkpalliväljak; tenniseväljak (2tk); jalgpalli-suusastaadion.

Arendajad on põhjendanud keskuse asukohavalikut sellega, et Paluküla loodus on rikkumata. On selge, et massikeskuse rajamisel kaovad vähehaaval nii looduse puutumatus kui atraktiivsus. Samuti nagu on kadumas raietega lagedale jäetud kuklasepesad, kaob ka Hiiemäe rahu ja vaikus. Proovige vaid kujutleda maarahva pühapaika Kuutsemäe suusatõstuki kõrvale puhkajate melus ning suusasaanide ja maastikusõidukite mürinas!

Hiied on meie vanimad kaitsealad, kus tuleb hoida rahu ja vaikust. Hiis on paik omaette mõtisklemiseks ja jõu kogumiseks ning paik ühisteks nõupidamisteks, tähtpäevade pühitsemiseks ja palvusteks. Hiies asuvad sageli meie esivanemate kalmud.

See, mida puhkekeskuse rajamisel on tehtud või veel plaanitakse Paluküla Hiiemäel teha, vastandub meie põliskultuuri arusaamadele ja väärtushinnangutele. Kehtna vallal oleks aeg unustada kohatu plaan. Selleks, et edaspidi sanaseid arusaamatusi vältida, tuleks kiiremas korras arvele võtta kõik säilinud pühapaigad ja tagada neile riikik kaitse. 

Lähemalt Paluküla Hiiemäest ja sellega seonduvast: http://maavald.ee/maausk.html?op=rubriik&rubriik=45

Kui sa soovid Hiiemäe hoidmisele kaasa aidata, siis kirjuta juuresolevale pöördumisele alla. Võid ka ise allkirju koguma asuda. Blankette võib kysida aadressil: juhatus@maavald.ee , tel. 056 686 892 või tõmmata aadressilt http://maavald.ee/maausk.html?rubriik=45&id=273&op=lugu
Allkirja(de)ga leht saada Keskkonnaministeeriumisse ja koopia Maavalla Kojale (Maavalla Koda, postkast 363, 50002 Tartu või faks 06 449 270).

Maavalla Koda